%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
% Contents: Veci, ktor� potrebujete vedie�
% $Id: things.tex,v 1.2 1996/01/25 14:01:06 oetiker Exp oetiker $
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

\chapter{Veci, ktor� potrebujete vedie�}
\begin{intro}
V~prvej �asti tejto kapitoly sa dozviete trochu o~filozofii a
hist�rii \LaTeX u 2$_\varepsilon$. Druh� �as� kapitoly sa venuje z�kladnej
�trukt�re \LaTeX ov�ho dokumentu. Po pre��tan� tejto kapitoly
by ste mali ma� hrub� predstavu o~tom, ako pracuje \LaTeX{}.
Pre��tanie tejto kapitoly v�m pom��e posklada� v�etky �al�ie
inform�cie do ve�k�ho obrazu.
\end{intro}

\section{The Name of the Game}
\subsection{\TeX}

\TeX{} je po��ta�ov� program, ktor�ho autorom je
\index{Knuth, Donald E.}Donald E.~Knuth~\cite{texbook}. Je ur�en�
na kvalitn� tla� textu a matematick�ch vzorcov. Knuth za�al p�sa� typografick� n�stroj \TeX{} v~roku 1977 aby presk�mal potenci�l digit�lneho tla�ov�ho vybavenia, ktor� v~tom �ase za�alo pomaly prenika� do typografick�ho priemyslu, najm� v~n�deji, �e dok�e zvr�ti� trend zhor�uj�cej sa typografickej kvality postihuj�ci jeho vlastn� knihy a �l�nky. \TeX{}, ktor� pou��vame dnes, bol uvo�nen� v~roku 1982 s nieko�k�mi drobn�mi roz��reniami pridan�mi v~roku 1989 na lep�iu podporu 8-bitov�ch p�smen a vyu�itie mnohon�sobn�ch jazykov. \TeX{} je sl�vny svojou extr�mnou stabilitou, schopnos�ou pou�itia na mnoh�ch r�znych typoch po��ta�ov a skuto�nou bezchybnos�ou. ��slo verzie konverguje k~$\pi$ a v~s��asnosti je to 3.14159.  

\TeX{} sa ��ta ako \uv{Tech}, s~\uv{ch} ako v~nemeckom slove
\uv{Ach} alebo �k�tskom \uv{Loch}. V~prostred� \texttt{ASCII} sa \TeX{}
p�e \texttt{TeX}.

\subsection{\LaTeX}

\LaTeX{} je bal�k makier, ktor� umo��uje autorovi p�sa� a
n�sledne tla�i� svoje pr�ce v~najvy��ej typografickej kvalite,
pou��vaj�c preddefinovan� pro\-fe\-sio\-n�l\-ne rozmiestnenie obsahu
dokumentu. P�vodn�m autorom \LaTeX u~je
\index{Lamport, Leslie}Leslie Lamport~\cite{manual}. Pou��va
\TeX{} ako typografick� n�stroj.

V~roku 1994 bol bal�k \LaTeX{} aktualizovan�
\index{LaTeX3@\LaTeX 3}\LaTeX 3 t�mom veden�m \index{Mittelbach,
Frank}Frankom Mittelbachom tak, aby obsahoval niektor� dlho
po�adovan� vylep�enia a aby sa zjednotili v�etky z�platov� verzie, ktor�
vznikli od vytvorenia \index{LaTeX 2.09@\LaTeX{} 2.09}\LaTeX{}u 2.09
pred nieko�k�mi rokmi. Nato, aby sa nov� verzia dala odl�i� od
starej, bola pomenovan� \index{LaTeX 2e@\LaTeXe}\LaTeXe. T�to
publik�cia sa zaober� pr�ve u� spom�nanou verziou \LaTeXe.

\LaTeX{} sa vyslovuje \uv{Lay-tech} alebo \uv{Lah-tech}. \LaTeX{}
sa v~prostred� \texttt{ASCII} p�e \texttt{LaTeX}.
\LaTeXe{} sa vyslovuje \uv{Lej-tech dva e} a p�e sa \texttt{LaTeX2e}.

Hore uveden� obr�zok~\ref{components} % on page \pageref{components}
ukazuje spolupr�cu \TeX{}u a \LaTeX u2\raisebox{-0.3ex}{$\varepsilon$}. Tento obr�zok je prevzat� z~\texttt{wots.tex} od Kees van der Laana.

\begin{figure}[btp]
\begin{lined}{0.8\textwidth}
\begin{center}
\input{kees.fig}
\end{center}
\end{lined}
\caption{Zlo�ky syst�mu \TeX{}} \label{components}
\end{figure}

\section{Z�klady}

\subsection{Autor, kni�n� dizajn�r a sadza�}

Ke� chc� autori nie�o publikova�, odnes� svoj rukopis do vydavate�stva.
Kni�\-n� dizajn�r vydavate�stva potom rozhodne o~�prave
dokumentu (o~��rke st�pcov, druhoch p�sma, medzer�ch pred a po
nadpisoch, \dots). Dizajn�r nap�e in�trukcie do rukopisu a d� ho
sadza�ovi, ktor� priprav� knihu pod�a t�chto in�trukci�.

�udsk� dizajn�r sa sna�� zisti�, �o si autor myslel po�as p�sania
rukopisu. Na z�klade svojich profesion�lnych vedomost� a
obsahu rukopisu rozhoduje o~nadpisoch kapitol, cit�ci�ch, pr�kladoch,
vzorcoch, at�.

V~prostred� \LaTeX u~berie na seba �lohu dizajn�ra \LaTeX{} a
pou��va \TeX{} ako svojho sadza�a. Ale \LaTeX{} je tie� \uv{len}
program a preto potrebuje �al�ie vedenie. Autor mus� poskytn�� dodato�n�
inform�cie, ktor� opisuj� �trukt�ru jeho pr�ce. Tieto inform�cie
sa vpisuj� do textu ako \uv{\LaTeX ov� pr�kazy}.

Toto je trochu odli�n� od pr�stupu \wi{WYSIWYG}\footnote{What you see is
what you get. -- �o vid�, to dostane�.}, ktor� vyu��va v��ina
modern�ch procesorov ako \emph{MS Word} alebo
\emph{Corel WordPerfect}. Pri t�chto aplik�ci�ch, autori ur�uj�
v�stup interakt�vne po�as p�sania textu do po��ta�a. Po�as
celej pr�ce takto m��u vidie� na monitore, ako bude pr�ca nakoniec vyzera�, ke� bude vytla�en�.

Pri \LaTeX u~zvy�ajne nie je mo�n� po�as p�sania vidie� kone�n�
v�stup. V�sledn� tvar textu sa v�ak m��e prezera� na monitore po 
spracovan� \LaTeX om. �al�ie �pravy sa m��u urobi� pred vlastnou 
tla�ou dokumentu.

\subsection{V�zor v�stupu}

Typografick� dizajn je remeslo. Nesk�sen� autori sa �asto dop���aj�
v�nych ch�b, mysliac si, �e v�zor knihy je hlavne vec
estetiky-\uv{Ak dokument vyzer� dobre po umeleckej str�nke, potom
je navrhnu�.} Ke�e v�ak m� dokument sl��i� na ��tanie a nie visie�
niekde v~gal�rii, �itate�nos� a zrozumite�nos� s� najd�le�itej�ie
a a� potom nasleduje pekn� v�zor.
Pr�klady:
\begin{itemize}
\item ve�kos� textu a ��slovanie kapitol sa m� vybera� tak, aby
  �trukt�ra kapitol a odsekov bola jasn� pre �itate�a,
\item riadky maj� by� dostato�ne kr�tke, aby nenam�hali zrak
  �itate�a a z�rove� dos� dlh�, aby pekne zaplnili stranu.
\end{itemize}

Pou�it�m syst�mov WYSIWYG autori �asto dosahuj� esteticky zrak
pote�uj�ce dokumenty s~nedostato�nou alebo ned�slednou �trukt�rou.
\LaTeX{} predch�dza tak�mto chyb�m pri form�tovan�, n�tiac autora
vysvetli� \emph{logick�} �trukt�ru svojho dokumentu. \LaTeX{} n�sledne
zvol� v�stup, najviac zodpovedaj�ci po�iadavk�m autora.

\subsection{V�hody a nev�hody}

Ke� �udia z~\wi{WYSIWYG}ov�ho sveta stretn� �ud�, ktor� pou��vaj� \LaTeX{}, naj�astej�ie sa diskutuje \uv{\wi{o v�hod�ch \LaTeX u}
v~porovnan� s~norm�lnym textov�m procesorom} alebo naopak.
Najlep�ie urob�te, ak tak�to rozhovor za�ne, ke� budete v~�zad�,
ke�e sa tak�to diskusia �asto vymyk� z~r�k. Av�ak niekedy niet �niku\ldots

\medskip\noindent Teda tu je tro�ka streliva. Najv��ie v�hody \LaTeX u~oproti norm�lnym textov�m procesorom s� nasleduj�ce:

\begin{itemize}
\item S� dostupn� profesion�lne vytvoren� �pravy str�nky, tak�e dokument skuto�ne vyzer�, ako keby bol \uv{vytla�en�}.
\item P�sanie matematick�ch vzorcov je zabezpe�en� pohodln�m
  sp�sobom.
\item U��vate�ovi sa sta�� nau�i� nieko�ko �ahko pochopite�n�ch
  pr�kazov, definuj�cich logick� �trukt�ru dokumentu. Takmer
  nikdy nemus� \uv{fu�ova�} do nastavenej �pravy dokumentu.
\item �ahko m��u by� vygenerovan� aj zlo�it� �trukt�ry, ako pozn�mky pod �iarou, 
odkazy, obsah, pou�it� literat�ra a register.
\item Na rie�enie mnoh�ch typografick�ch �loh priamo nepodporovan�ch z�kladn�m 
  \LaTeX om existuj� vo�ne pripojite�n� bal�ky makier.
Napr�klad m��ete pomocou nich vlo�i� do textu
\textsc{PostScript}ov� grafiku alebo vytvori� bib\-lio\-gra\-fie
  dodr�uj�c presn� �tandardy. Mnoho z~t�chto vo�ne pripojite�n�ch
  makier je op�san�ch v~\companion.
\item \LaTeX{} povzbudzuje autorov p�sa� texty s~kvalitnou
  �trukt�rou, preto�e toto je sp�sob, ako \LaTeX{}
  pracuje --- �pecifikovan�m �trukt�ry.
\item \TeX{}, form�tovac� motor \LaTeX u2\raisebox{-0.3ex}{$\varepsilon$}, je bezplatn�         			                 
  a �ahko prenosite�n�. Preto be�� takmer na ka�dej dostupnej hardv�rovej platforme.
%
% �a��ie pr�klady ...
%
\end{itemize}

\medskip

\noindent\LaTeX{} m� aj ur�it� nev�hody, ale mysl�m si, �e je pre m�a trochu obtia�ne n�js� nejak� rozumn�, hoci som si ist�, �e in� �udia by v�m mohli poveda� o~stovk�ch \texttt{;-)}

\begin{itemize}
\item \LaTeX{} nefunguje dobre �u�om, ktor� predali svoju du�u\ldots
%\item Na spustenie \LaTeX u~treba viac priestoru (pam�te, miesta
%na disku, opera�nej pam�te) ako na spustenie jednoduch�ho
%textov�ho editora. Situ�cia sa v�ak zlep�uje, ke�e Word pre
%Windows potrebuje st�le viac miesta na disku ako syst�m
%\LaTeX{}. Ke� d�jde rad na vyu��vanie procesora, \LaTeX{} poraz�
%ka�d� WYSIWYG syst�m, preto�e mno�stvo CPU vyu��va len pri
%spracovan� textu, pri�om syst�my WYSIWYG blokuj� CPU po cel� dobu
%spracovania dokumentov.
\item Hoci pri preddefinovan�ch form�toch str�n sa daj� upravova� niektor�
  parametre, vytvorenie nov�ho form�tu je n�ro�n� a zaberie ve�a �asu\footnote{Hovor� 
  sa, �e to bude jeden z~k���ov�ch prvkov na ktor� sa upriami pozornos� pri
  pripravovanom syst�me \LaTeX 3.}.%
  \index{LaTeX3@\LaTeX 3}
\item Je ve�mi �a�k� nap�sa� ne�trukt�rovan� a chaotick� dokument.
\item V� �kre�ok by nemusel by� nikdy schopn�, navzdory niektor�m povzbudzuj�cim prv�m krokom, �plne pochopi� pojem logick�ho zna�kovania (Logical Markup). 
\end{itemize}

\section{Vstupn� s�bory \LaTeX u}

Zdrojov� s�bor pre \LaTeX{} je jednoduch� s�bor v~\texttt{ASCII} form�te.
M��ete ho vytvori� �ubovo�n�m textov�m editorom. Obsahuje text
dokumentu rovnako ako aj pr�kazy, ktor� hovoria \LaTeX u~ako vys�dza�
text.

\subsection{Medzery}

Znaky \uv{bielych miest}, ako medzera alebo tabul�tor, sa
v~\LaTeX u~interpretuj� zhodne ako medzera (\uv{space}).
\emph{Viacero za sebou nasleduj�cich} medzier sa pova�uje za \emph{jednu} medzeru.
Vo�n� miesto na za�iatku riadku sa vo v�eobecnosti ignoruje a samotn� koniec
riadku sa pova�uje za jednu medzeru.
\index{medzera!na za�iatku riadku}

Pr�zdny riadok medzi dvoma riadkami textu definuje koniec odstavca.
\emph{Viacero} vo�n�ch riadkov sa berie rovnako ako \emph{jeden}
vo�n� riadok. Pr�kladom je ni��ie uveden� text. Na �avej strane vid�te
zdrojov� text a na pravej strane je preform�tovan� v�stup.
\begin{example}
Nez�le�� na tom, �i
zad�te za slovom jednu,
alebo   viac     medzier.

Vo�n� riadok za��na nov�
odstavec.
\end{example}

\subsection{�peci�lne znaky}

Nasleduj�ce znaky s� rezervovan�mi symbolmi, \index{rezervovan�
symboly} ktor� bu� maj� pre \LaTeX{} zvl�tny v�znam, alebo nie s� dostupn�
vo v�etk�ch fontoch. Ak ich nap�ete priamo do textu, zvy�ajne sa
pri tla�i nevytla�ia, ale v��inou don�tia \LaTeX{} robi� tak�
veci, ktor� ste nemali v~�mysle.
\begin{code}
\verb.$ & % # _ { }  ~  ^  \ . %$
\end{code}

\pagebreak

Ako uvid�te, tieto symboly m��ete vlo�i� do v�ho dokumentu
pridan�m obr�ten�ho lom�tka pred ne: 
\begin{example}
\$ \& \% \# \_ \{ \}
\end{example}

Zvy�n� symboly (a mnoho �al��ch) m��u by� vytla�en� pomocou
�peci�lnych pr�kazov v~matematickom prostred� alebo ako
diakritick� znamienka. Znak obr�ten�ho lom�tka $\backslash$ \emph{nem��eme} 
z�ska�  pridan�m �al�ieho sp�tn�ho lom�tka pred neho (\texttt{\char'134\char'134}), t�to postupnos� sa pou��va na zalamovanie riadkov.\footnote{Vysk��ajte namiesto toho pr�kaz \texttt{\$\char'134backslash\$}. Vytvor� znak \suv{$\backslash$}. 
Pr�kaz \texttt{\char'134texttt\{\char'134char'134\}} vytvor� znak \texttt{\char'134}.}

\subsection{Pr�kazy \LaTeX u}\label{sec:latexcom}

Pr�kazy \index{pr�kazy} \LaTeX u~rozli�uj� ve�k� a mal� p�smen�
a maj� jeden z~nasleduj�cich dvoch tvarov:

\begin{itemize}
\item Za��naj� sa obr�ten�m lom�tkom \index{obr�ten� lom�tko}
\verb|\| a potom pokra�uj� n�zvom zlo�en�m len z~p�smen. N�zvy
pr�kazov s� zakon�en� medzerou, ��slom alebo nejak�m in�m
\uv{nep�smenom}.
\item Skladaj� sa z~obr�ten�ho lom�tka a pr�ve jedn�ho znaku (��seln�ho
alebo �peci�lneho).
\end{itemize}

%
% \\* nevyhovuje !
%

%
% Je \3 platn�m pr�kazom? (jacoboni)
%

\LaTeX{} ignoruje medzery za pr�kazmi. Ak chcete dosta� za
pr�kazom \index{medzera!po pr�kaze}medzeru, mus�te za pr�kaz
nap�sa� \verb|{}| a medzeru alebo pou�i� �peci�lny pr�kaz po
zadan� v�ho pr�kazu. Z�tvorky (\verb|{}|) zabr�nia \LaTeX
u~po�iera� v�etky medzery za n�zvom pr�kazu.
\begin{example}
��tal som, �e Knuth rozde�uje
�ud� pou��vaj�cich \TeX{} na 
\TeX{}nikov a \TeX pertov. \\
Dnes je \today.
\end{example}

Niektor� pr�kazy vy�aduj� \wi{parameter}, ktor� sa vklad� do
zlo�en�ch z�tvoriek \index{zlo�en� z�tvorky}\verb|{ }| za n�zvom
pr�kazu. Niektor� pr�kazy podporuj� \wi{nepovinn� parametre},
ktor� sa prid�vaj� za n�zov pr�kazu do hranat�ch z�tvoriek \verb|[ ]|. \index{hranat� z�tvorky}
Nasleduj�ci pr�klad pou��va niektor� \LaTeX ov� pr�kazy. Netr�pte
sa pre ne, nesk�r bud� vysvetlen�.
\begin{example}
M��ete ma \textsl{nakloni�}!
\end{example}
\begin{example}
Za�nite, pros�m, nov� riadok
pr�ve tu!\newline
�akujem!

Za�nite nov� riadok
pr�ve tu!\linebreak[3]
�akujem!

Za�nite nov� riadok
pr�ve tu!\linebreak[4]
�akujem!
\end{example}

\subsection{Pozn�mky}
\index{pozn�mky}

Ak \LaTeX{} naraz� po�as spracov�vania vstupn�ho s�boru na znak percenta
\verb|%|, bude ignorova� zvy�ok dan�ho riadku, znak ukon�enia riadku a v�etky medzery na za�iatku nasleduj�ceho riadku. 

Toto sa d� pou�i� na p�sanie pozn�mok do vstupn�ho s�boru, ktor� sa neuk�u
vo vytla�enej verzii.
\begin{example}
Toto je  % hl�py
% Lep�ie: pou�n� <----
pr�klad: super%
          pred�%
      �en� slovo
\end{example}

Znak \% m��e by� tie� pou�it� na rozdelenie dlh�ch vstupn�ch riadkov, v~ktor�ch s� zak�zan� medzery, respekt�ve konce riadkov.

Na dlh�ie pozn�mky mus�te pou�i� prostredie \ei{lscomment} poskytovan� bal�kom
\pai{verbatim}.
\begin{example}
Toto je �al��
\begin{comment}
dos� hl�py,
ale u�ito�n�
\end{comment}
pr�klad za�lenenia koment�rov do v�ho dokumentu.
\end{example}
 

\section{�trukt�ra zdrojov�ho s�boru}

Ke� \LaTeXe{} spracov�va zdrojov� s�bor, o�ak�va, �e bude ma�
ur�it� �tukt�ru. \index{�trukt�ra} Teda ka�d� zdrojov� s�bor mus�
za��na� pr�kazom
\begin{code}
\verb|\documentclass{...}|
\end{code}
Toto �pecifikuje, ak� �t�l dokumentu chcete nap�sa�. Potom m��ete
zada� pr�kazy, ktor� maj� ovplyvni� �t�l cel�ho dokumentu, alebo
m��ete natiahnu�  \wi{bal�ky} (\wi{makr�}), ktor� pridaj� do syst�mu \LaTeX{}
nov� vybavenie. Na natiahnutie tak�chto bal�kov pou�ite pr�kaz
\begin{code}
\verb|\usepackage{...}|
\end{code}

Ke� je v�etko nastaven�\footnote{Priestor medzi \texttt{\bs
    documentclass} a \texttt{\bs
    begin\char'173document\char'175} sa naz�va
  \emph{\wi{preambula}}. Ak pou��vate v~\CSTeX u diakritiku, mus�te zada�
pr�kaz \texttt{\bs usepackage\char'173slovak\char'175}, respekt�ve
\texttt{\bs usepackage\char'173czech\char'175}.},
za�nete samotn� text pr�kazom

\begin{code}
\verb|\begin{document}|
\end{code}

�alej nap�ete text, pomie�an� s~nieko�k�mi u�ito�n�mi \LaTeX ov�mi
pr�kazmi. Na konci dokumentu prid�te pr�kaz
\begin{code}
\verb|\end{document}|
\end{code}
ktor� povie \LaTeX u, �e tu kon�� v� text. V�etko, �o nasleduje
za t�mto pr�kazom, bude \LaTeX{} ignorova�.

Obr�zok~\ref{mini} ukazuje obsah minim�lneho \LaTeX ov�ho s�boru,
trochu zlo�itej�� \wi{zdrojov� s�bor} ukazuje
obr�zok~\ref{document}.

\begin{figure}[!htp]
\begin{lined}{6cm}
\begin{verbatim}
\documentclass{article}
\usepackage{slovak}
\begin{document}
Mal� je pekn�.
\end{document}
\end{verbatim}
\end{lined}
\caption{Minim�lny \LaTeX ov� s�bor} \label{mini}
\end{figure}

\begin{figure}[!bp]
\begin{lined}{10cm}
\begin{verbatim}
\documentclass[a4paper,11pt]{article}
\usepackage{slovak,latexsym}
\author{H.~Partl}
\title{Minimalizmus}
\frenchspacing
\begin{document}
\maketitle
\tableofcontents
\section{Za�iatok}
Nu�, a tu za��na m�j prekr�sny �l�nok.
\section{Koniec}
\ldots{} a tu kon��.
\end{document}
\end{verbatim}
\end{lined}
\caption{Pr�klad realistick�ho �asopiseck�ho �l�nku} \label{document}
\end{figure}

\section{�prava dokumentu}

\subsection{�t�ly dokumentov}\label{sec:documentclass}

Prv� inform�cia, ktor� potrebuje \LaTeX{} po�as form�tovania
s�boru, je typ dokumentu, ak� chcel autor vytvori�. To definuje pr�kaz
\ci{documentclass}:
\begin{lscommand}
\ci{documentclass}\verb|[|\emph{vo�by}\verb|]{|\emph{trieda}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent Parameter \emph{trieda} �pecifikuje �t�l (triedu) dokumentu, ktor�
chceme vytvori�. Tabu�ka~\ref{documentclasses} uv�dza �t�ly
dokumentov, ktor� s� v~tejto pr�ru�ke obsiahnut�. V~distrib�cii
\LaTeXe{} sa stret�vame aj s~�al��mi triedami pre in� dokumenty, vr�tane
listov a f�li�. Parameter \emph{\wi{vo�by}} upravuje
z�kladn� nastavenia dokumentu. Vo�by musia by� oddelen� �iarkami.
Najbe�nej�ie vo�by (nastavenia) pre �tandardn� �t�ly dokumentu
n�jdete v~tabu�ke~\ref{options}.


\begin{table}[!bp]
\caption{�t�ly (triedy) dokumentov} \label{documentclasses}
\begin{lined}{12cm}
\begin{description}
\item [\normalfont\texttt{article}] na �l�nky vo vedeck�ch
  �asopisoch, prezent�cie, kr�tke spr�vy, dokument�ciu programu,
  pozv�nky, \ldots
  \index{�t�l dokumentu \texttt{(documentclass)}!\texttt{article} (�l�nok)}
\item [\normalfont\texttt{report}] na dlh�ie spr�vy obsahuj�ce
  nieko�ko kapitol, kr�tke knihy, dizerta�n� pr�ce, \ldots
  \index{�t�l dokumentu \texttt{(documentclass)}!\texttt{report}
  (spr�va)}
\item [\normalfont\texttt{book}] na skuto�n� knihy
  \index{�t�l dokumentu \texttt{(documentclass)}!\texttt{book}
  (kniha)}
\item [\normalfont\texttt{letter}] na p�sanie listov
  (kore�pondenciu)
  \index{�t�l dokumentu \texttt{(documentclass)}!\texttt{letter}
  (list)}
\item [\normalfont\texttt{slides}] na f�lie. Tento typ
  pou��va ve�k� bezp�tkov� p�smen� (\textsf{sans serif}).
  \index{�t�l dokumentu \texttt{(documentclass)}!\texttt{slide}
  (priesvitka)} Namiesto toho sa m��ete rozhodn�� pre pou��vanie 
Foil\TeX u\footnote{\texttt{CTAN:/tex-archive/macros/latex/packages/%
    supported/foiltex}}.
\end{description}
\end{lined}
\end{table}

\begin{table}[!bp]
\caption{Nastavenia dokumentu (vo�by pr�kazu \texttt{\char'134documentclass})} \label{options}
\begin{lined}{12cm}
\begin{flushleft}
\begin{description}
\item[\normalfont\texttt{10pt}, \texttt{11pt}, \texttt{12pt}]%
  --- nastavuje ve�kos� hlavn�ho fontu, pou�it�ho v~dokumente.
Ak sa vo�ba nepou�ije, predpoklad� sa \texttt{10pt}.\index{ve�kos� p�sma dokumentu}
\index{z�kladn� ve�kos� p�sma}
\item[\normalfont\texttt{a4paper}, \texttt{letterpaper}, \ldots]
--- definuje
  form�t strany. V�chodzia ve�\-kos� je \texttt{letterpaper}. Okrem
  toho sa m��u pou�i� aj for\-m�\-ty \texttt{a5paper}, \texttt{b5paper},
  \texttt{executivepaper} a \texttt{legalpaper}.
  \index{papier!legal}\index{rozmery papiera}\index{papier!A4}
  \index{papier!listov�} \index{papier!A5}\index{papier!B5}
  \index{papier!hlavi�kov�}

\item[\normalfont\texttt{fleqn}] ---  namiesto centrovania zobraz�
  vzorce (rovnice) zarovnan� do�ava.

\item[\normalfont\texttt{leqno}] --- umiest�uje ��slovanie
vzorcov (rovn�c) na �av� stranu (vzorca) namiesto pravej.

\item[\normalfont\texttt{titlepage}, \texttt{notitlepage}] --- �pecifikuje,
  �i po n�zve dokumentu \index{n�zov dokumentu} m� by� za�at� nov�
  strana, alebo nie.
  Pri dokumente typu \texttt{article} nie je implicitne nastaven�,
  aby po n�zve bola za�at� nov� strana, k�m pri triedach \texttt{report} a
  \texttt{book} to tak nastaven� je.  \index{n�zov} %title

\item[\normalfont\texttt{twocolumn}] --- hovor� \LaTeX{}u, aby
  vys�dzal dokument v~dvoch st�p�ekoch. \index{dva st�pce}

\item[\normalfont\texttt{twoside, oneside}] --- upres�uje, �i
  v�stup m� by� jedno- alebo obojstrann�. Pri triedach \texttt{article}
  a \texttt{report} je z�kladom jednostrann� \index{tla�!jednostrann�}
  a pri �t�le \texttt{book} je to obojstrann� \index{tla�!obojstrann�}
  tla�. Vo�ba \texttt{twoside} \emph{neozn�mi} va�ej tla�iarni, �e m� skuto�ne vyrobi� dvojstrann� v�stup. 

\item[\normalfont\texttt{openright, openany}] --- zabezpe��, aby
  kapitoly za��nali bu� iba na pravej strane alebo na ktorejko�vek
  nasleduj�cej vo�nej strane. Toto nastavenie nepracuje pri �t�le
  \texttt{article}, preto�e tento typ dokumentu nepozn� kapitoly.
  Pri dokumentoch typu \texttt{report} �tandardne
  za��na nov� kapitola na najbli��ej vo�nej st�nke a pri triede
  \texttt{book} na najsleduj�cej pravej strane.
\end{description}
\end{flushleft}
\end{lined}
\end{table}

Pr�klad: Vstupn� s�bor pre \LaTeX{} m��e za��na� riadkom
\begin{code}
\ci{documentclass}\verb|[11pt,twoside,a4paper]{article}|
\end{code}
Tento riadok prikazuje \LaTeX u~vys�dza� dokument ako \emph{�l�nok}
so z�kladnou ve�kos�ou fontov \emph{jeden�s� bodov}, pri�om v�stup mus�
by� vhodn� na \emph{obojstrann�} tla� na papieri form�tu \emph{A4}.
%\pagebreak[2]

\subsection{Bal�ky -- packages}
\index{bal�k} Po�as p�sania dokumentu pravdepodobne n�jdete
miesta, kde samotn� z�kladn� \LaTeX{} nem��e vyrie�it v� probl�m. Ke�
chcete do v�ho dokumentu vlo�i� grafiku, \index{grafika}
\wi{farebn� text} alebo zdrojov� text zo s�boru, mus�te zv��i�
schopnosti \LaTeX u. Tak�to roz��renia sa naz�vaj� bal�ky makier.
Tieto bal�ky sa aktivuj� pomocou pr�kazu
\begin{lscommand}
\ci{usepackage}\verb|[|\emph{vo�by}\verb|]{|\emph{bal�k}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent kde \emph{bal�k} je n�zov bal�ka a \emph{vo�by} je
zoznam k���ov�ch slov, ktor� sp���aj� �peci�lne vlastnosti dan�ho bal�ka.
Niektor� bal�ky s� obsiahnut� v~z�kladnej distrib�cii 
\LaTeX u2\raisebox{-0.3ex}{$\varepsilon$}
(pozri tabu�ku~\ref{packages}). �al�ie s� ��ren� samostatne.
Viac inform�ci� o~bal�koch in�talovan�ch na va�ej u��vate�skej
stanici sa m��ete do��ta� vo va�om \guide.
Z�kladn�m zdrojom inform�ci� o~\LaTeX u~je \companion.
Obsahuje popisy stoviek bal�kov, spolu s~inform�ciami, ako nap�sa�
va�e vlastn� roz��renia pre \LaTeXe.

\begin{table}[!hbp]
\caption{Niektor� bal�ky, distribuovan� s~\LaTeX om} \label{packages}
\begin{lined}{11cm}
\begin{description}
\item[\normalfont\pai{doc}] umo��uje dokument�ciu \LaTeX ov�ch
  programov. \\
  Popis je v~\texttt{doc.dtx}\footnote{Tento s�bor by mal by�
  in�talovan� na va�om syst�me a mali by ste ma� mo�nos� z�ska�
  \texttt{dvi} s�bor pomocou pr�kazu \texttt{latex doc.dtx}. Toto
  ist� plat� aj o~ostatn�ch bal�koch, uv�dzan�ch v~tejto tabu�ke.}
  a v~\companion.

\item[\normalfont\pai{exscale}] poskytuje stup�ovan� verzie 
  roz��ren�ho matematick�ho fontu. \\
  Popis v~\texttt{ltexscale.dtx}.

\item[\normalfont\pai{fontenc}] stanovuje, ak� \wi{k�dovanie
fontov} m� \LaTeX{} pou�i�. \\
  Popis v~\texttt{ltoutenc.dtx}.

\item[\normalfont\pai{ifthen}] poskytuje pr�kazy typu
  `ak \ldots potom vykonaj \ldots in�� vykonaj \dots.\\
  Popis v~\texttt{ifthen.dtx} a v~\companion.

\item[\normalfont\pai{latexsym}] mus�te pou�i� na spr�stupnenie
fontu symbolov \LaTeX u. \\
  Popis v~\texttt{latexsym.dtx} a v~\companion

\item[\normalfont\pai{makeidx}] poskytuje pr�kazy na tvorbu indexov.\\
  Popis v~kapitole~\ref{sec:indexing} a v~\companion.

\item[\normalfont\pai{syntonly}] spracuje dokument bez toho, aby
  ho vys�dzal.\\
  Popis v~\texttt{syntonly.dtx} a v~\companion. Toto je u�ito�n�
  na r�chle preverenie ch�b.

\item[\normalfont\pai{inputenc}] umo��uje �pecifikova� vstupn�
  k�dovanie ako ASCII, ISO Latin-1, ISO Latin-2, k�dovanie str�n
437/850 IBM, Apple Macintosh, Next, ANSI-Windows alebo
definovan� u��vate�om. \\
  Popis v~\texttt{inputenc.dtx}.
\end{description}
\end{lined}
\end{table}

%\clearpage
%
% Package Info pointer
%
%

\subsection{�t�ly str�n}

\LaTeX{} podporuje tri preddefinovan� kombin�cie
z�hlavia/p�ty str�n naz�van� �t�ly str�n \index{z�hlavie}
\index{p�ta strany}(\wi{page style}s).
Pr�kaz
\index{form�t str�nky (\texttt{\bs pagestyle}) !plain@\texttt{plain}}\index{plain@\texttt{plain}}
\index{form�t str�nky (\texttt{\bs pagestyle}) !headings@\texttt{headings}}\index{headings@\texttt{headings}}
\index{form�t str�nky (\texttt{\bs pagestyle}) !empty@\texttt{empty}}\index{empty@\texttt{empty}}
\begin{lscommand}
\ci{pagestyle}\verb|{|\emph{�t�l}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent definuje, ktor� z~mo�n�ch kombin�ci� treba pou�i�.
Tabu�ka~\ref{pagestyle} uv�dza preddefinovan� �t�ly.

\begin{table}[!hbp]
\caption{Preddefinovan� �t�ly str�n \LaTeX u} \label{pagestyle}
\begin{lined}{12cm}
\begin{description}

\item[\normalfont\texttt{plain}] vytla�� ��sla str�n na spodok
  strany do stredu p�ty strany. Toto je �tandardn� �t�l strany.

\item[\normalfont\texttt{headings}] vytla�� do z�hlavia ka�dej
  strany n�zov aktu�lnej kapitoly (oddielu) a ��slo strany, pri�om p�ta
  dokumentu ostane pr�zdna. (Tak�mto �t�lom je nap�san� tento
  dokument.)

\item[\normalfont\texttt{empty}] nastavuje, aby z�hlavie ako aj
  p�ta str�nky ostali pr�zdne.
\end{description}
\end{lined}
\end{table}

�t�l aktu�lnej str�nky sa m��e meni� pr�kazom
\begin{lscommand}
\ci{thispagestyle}\verb|{|\emph{�t�l}\verb|}|
\end{lscommand}
V~\companion{} a v~oddieli \ref{sec:fancy} na strane \pageref{sec:fancy} n�jdete popis, ako si m��ete vytvori� va�e vlastn� z�hlavie a p�tu strany.
%
% Pointer to the Fancy headings Package description !
%
%
% Add Info on page-numbering, ...
% \pagenumbering

\section{S�bory, na ktor� m��ete natrafi�}

Pri pr�ci s~\LaTeX{}om sa �oskoro ocitnete v~bludisku s�borov s~r�znymi
koncovkami (\wi{extension}s) a pravdepodobne bez pochopenia ich p�vodu. 
Doleuvedn� zoznam v�m napovie nie�o o r�znych \wi{typoch s�borov}, na ktor� m��ete natrafi� pri pr�ci s~\TeX{}om. Pros�m, vezmite v�ak na vedomie, �e t�to tabu�ka si nen�rokuje sta� sa �pln�m zoznamom koncoviek 
a ak n�jdete tak�, o ktorej ste presved�en�, �e je d�le�it�, nap�te n�m p�r riadkov.

\begin{description}
  
\item[\wi{.tex}] Vstupn� (zdrojov�) s�bor \LaTeX{}u alebo \TeX{}u. M��e ho  kompilova� \texttt{latex}, respekt�ve \texttt{tex}.
\item[\wi{.sty}] \LaTeX{}ovk� bal�k makier. Je to s�bor, ktor� m��ete zaradi� do v�ho \LaTeX{}ovsk�ho dokumentu pr�kazom \ci{usepackage}.
\item[\wi{.dtx}] Dokumentovan� \TeX{}. Je to z�kladn� form�t roz�irovan�ch
  \LaTeX{}ov�ch �t�lov�ch s�borov. Ak spracujete .dtx s�bor, z�skate dokumentovan� k�d makier \LaTeX{}ovsk�ho bal�ka obsiahnut�ho v~.dtx
  s�bore.
\item[\wi{.ins}] Je to in�tal�tor pre s�bory obsiahnut� v~ozna�enom .dtx s�bore. Ak si stiahnete \LaTeX{}ovsk� bal�k zo siete,
  v��inou z�skate s�bory .dtx a .ins. Spusten�m \LaTeX{}u so s�borom .ins  rozbal�te s�bor .dtx.
\item[\wi{.cls}] S�bory tried ur�uj� vzh�ad va�ich dokumentov. Zav�dzaj� sa pr�kazom \ci{documenentclass}.
\end{description}
Nasleduj�ce s�bory sa vygeneruj� ak spust�te \LaTeX{} so svoj�m zdrojov�m s�borom:

\begin{description}
\item[\wi{.dvi}] Device Independent file (s�bor nez�visl� na zariaden�). Toto je hlavn� v�sledok kompilovania \LaTeX{}om. Jeho obsah si m��ete pozrie� pomocou DVI prehliada�a (DVI previewer program) alebo ho m��ete posla� do tla�iarne po pou�it� programu \texttt{dvips} alebo podobnej aplik�cie.
\item[\wi{.log}] Pod�va podrobn� spr�vu o priebehu poslednej kompil�cie.
\item[\wi{.toc}] Sem sa ukladaj� hlavi�ky oddielov. Na��ta sa pri nasleduj�cej kompil�cii a pou�ije sa na vytvorenie obsahu (table of content).
\item[\wi{.lof}] Podobne ako .toc s�bor, av�ak obsahuje zoznam obr�zkov (list of figures).
\item[\wi{.lot}] Znova to ist� pre zoznam tabuliek (list of tables).
\item[\wi{.aux}] �al�� s�bor pren�aj�ci inform�ciu z~jednej kompil�cie do �al�ej. 
S�bor s pr�ponou .aux sa okrem in�ho pou��va na ulo�enie inform�ci� s�visiacich s~kr�nymi odkazmi.
\item[\wi{.idx}] Ak v� dokument obsahuje register. \LaTeX{} sem uklad� v�etky slov�, ktor� sa maj� objavi� v~registri. Tento s�bor mus� by� spracovan� programom \texttt{makeindex}. �al�iu inform�ciu o tvorbe indexu n�jdete v~oddiele \ref{sec:indexing} na strane \pageref{sec:indexing}.
\item[\wi{.ind}] Je to v�sledok spracovania s�boru .idx pripraven� na zaradenie do v�ho dokumentu po�as nasleduj�ceho kompila�n�ho cyklu.
\item[\wi{.ilg}] S�bor hl�sen� o priebehu programu \texttt{makeindex}.
\end{description}



\section{Ve�k� projekty}
Po�as pr�ce s~ve�k�mi dokumentmi m��ete chcie� rozdeli�
vstupn� s�bor na nieko�ko �ast�. \LaTeX{} m� dva pr�kazy, ktor�
v�m s~t�m pom��u.

Pr�kaz

\begin{lscommand}
\ci{include}\verb|{|\emph{menos�boru}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent m��ete pou�i� v~texte na vlo�enie obsahu
in�ho s�boru \emph{menos�boru.tex}. Zapam�tajte si, �e \LaTeX{} pred spracovan�m vlo�en�ho
materi�lu z~\emph{menos�boru.tex} za�ne nov� stranu.

Druh� pr�kaz m��e by� pou�it� v~preambule. Umo��uje v�m to
prik�za� \LaTeX u, aby vlo�il len niektor� \uv{{\tt include}}
s�bory.
\begin{lscommand}
\ci{includeonly}\verb|{|\emph{menos�boru}\verb|,|\emph{menos�boru}%
\verb|,|\ldots\verb|}|
\end{lscommand}
Po umiestnen� tohoto pr�kazu v~preambule dokumentu,
bud� vykonan� iba tie pr�kazy \ci{include},
ktor� s� uv�dzan� v~\ci{includeonly}. Zapam�tajte si, �e v~n�zve
s�boru (menos�boru) sa nesmie vyskytova� �iarka ani medzera.

Pr�kaz \ci{include} za��na tla� vkladan�ho textu na novej strane.
Toto je n�pomocn�, ke� pou��vate \ci{includeonly}, preto�e
zalamovania str�n (pa\-ge\-breaks) sa nepos�vaj� ani v~pr�pade, ak
niektor� z~vkladan�ch s�borov vynech�me.
Niekedy to v�ak nemus� by� �iad�ce. V~takom pr�pade m��ete pou�i�
pr�kaz
\begin{lscommand}
\ci{input}\verb|{|\emph{menos�boru}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent Jednoducho vlo�� do dokumentu �pecifikovan� s�bor.
Neprid�vaj� sa �iadne re�azce.

Ak chcete, aby \LaTeX{} r�chlo skontroloval v� dokument, m��ete pou�i� bal�k \pai{syntonly}. Tento don�ti \LaTeX{} pri prech�dzan� va��m dokumentom kontrolova� len spr�vnos� syntaxe a pou�itia pr�kazov, nevytv�ra sa v�ak �iaden (DVI) v�stup. Ke�e pri tomto re�ime be�� \LaTeX{} r�chlej�ie, m��ete u�etri� v� drahocenn� �as. Pou�itie je ve�mi jednoduch�:

\begin{verbatim}
\usepackage{syntonly}
\syntaxonly
\end{verbatim}

Ak chcete vytvori� strany, sta�� zakomentova� druh� riadok (pridan�m znaku percenta).
\endinput


%%% Local Variables:
%%% mode: latex
%%% TeX-master: "lshort2e"
%%% End:
