%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
% Contents: Sadzba �as� �vodu do LaTeX2e
% $Id: typeset.tex,v 1.2 1996/01/25 14:01:06 oetiker Exp oetiker $
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

\chapter{S�dzanie textu}

\begin{intro}
Po pre��tan� predch�dzaj�cej kapitoly by ste mali vedie�
o~z�kladnom materi�le, z~ktor�ho je dokument v~\LaTeX u~vyroben�.
V~tejto kapitole dopln�m zvy�n� �trukt�ru, ktor� potrebujete
pozna� na tvorbu materi�lov zo skuto�n�ho sveta.
\end{intro}

\section{�trukt�ra textu a jazyka}

Hlavn�m cie�om nap�sania textu (ak vyl��ime ur�it� s��asn� literat�ru typu DACC\footnote{Different At All Cost, preklad �vaj�iarsko-nemeck�ho UVA (Um's Verrecken Anders).}) je vyjadrenie my�lienok, sprostredkovanie inform�cie alebo vedomost� �itate�ovi. �itate� text lep�ie pochop�, ak bud� my�lienky dobre �trukt�rovan� a uvid� a prec�ti t�to �trukt�ru omnoho lep�ie, ak bude typografick� forma odr�a� logick� a s�mantick� �trukt�ru obsahu.

\LaTeX{} sa od in�ch typografick�ch syst�mov l�i pr�ve t�m, �e mu mus�te ozn�mi� logick� a s�mantick� �trukt�ru textu. Potom odvod� typografick� formu na z�klade \uv{pravidiel} zadan�ch v~s�bore definuj�com triedu a v~rozli�n�ch �t�lov�ch s�boroch.

Najd�le�itej�ia jednotka textu v~\LaTeX{}u (a v~typografii) je \wi{odsek} (\wi{paragraph}). Naz�vame ho \uv{textovou jednotkou}, preto�e odsek je typografick� forma, ktor� by mala odr�a� jednu s�visl� my�lienku alebo jeden pojem. V~nasleduj�cich oddieloch sa nau��te, ako si m��ete vyn�ti� zalomenie riadku napr�klad pomocou \texttt{\bs\bs} a ukon�enie odseku, napr�klad vynechan�m pr�zdneho riadku v~zdrojovom k�de. Preto, ak sa za��na nov� my�lienka, mal by sa za�a� aj nov� odsek a ak nie, mali by by� pou�it� len zalomenia riadkov. 
Ak ste na pochyb�ch oh�adom ukon�en� odsekov, predstavte si svoj text, ako sprostredkovate�a pojmov a my�lienok. Ak m�te ukon�en� odsek, ale star� my�lienka pokra�uje, mal by by� nov� odsek zru�en�. Ak sa v~tom istom odseku vyskytne nejak� �plne nov� tok my�lienok, tak by mal by� odsek rozdelen�. 

V��ina �ud� �plne podce�uje d�le�itos� spr�vneho �lenenia odsekov. 
Mnoh� dokonca ani nepoznaj� zmysel ukon�enia odseku alebo, najm� pri 
pou�it� \LaTeX{}u, ukon�uj� odseky bez toho, aby si to uvedomovali. 
T�to druh� chyba sa d� obzvl᚝ jednoducho urobi� pri pou�it� rovn�c 
v~texte. Pozrite si nasleduj�ce pr�klady a premyslite si, pre�o s� 
pr�zdne riadky (ukon�enia odsekov) niekedy pou�it� pred a za rovnicami 
a niekedy nie s� pou�it�. (Ak e�te dos� dobre nech�pete v�etky pr�kazy, 
aby ste porozumeli t�mto pr�kladom, pre��tajte si, pros�m, t�to a nasleduj�cu 
kapitolu a potom si pre��tajte tento oddiel znova.)

\begin{code}
\begin{verbatim}
% Pr�klad 1
\ldots ke� Einstein zaviedol svoj vz�ah 
\begin{equation} 
  e = m \cdot c^2 \; , 
\end{equation} 
ktor� je z�rove� najzn�mej��m a najmenej 
pochopen�m fyzik�lnym vzorcom.

% Pr�klad 2
\ldots z~ktor�ho vypl�va Kirchoffov z�kon pre pr�dy:
\begin{equation} 
  \sum_{k=1}^{n} I_k = 0 \; .
\end{equation} 

Kirchhoffov z�kon pre nap�tia m��e by� odvoden� \ldots

% Pr�klad 3
\ldots ktor� m� mnoh� v�hody.

\begin{equation} 
  I_D = I_F - I_R
\end{equation} 
je jadro ve�mi odli�n�ho tranzistorov�ho modelu. \ldots
\end{verbatim}
\end{code} 

�al�ia men�ia textov� jednotka je veta. V~anglick�ch textoch sa d�va v��ia medzera za bodku, ktor� ukon�uje vetu, ako za bodku, ktor� sa pou��va na konci skratky. \LaTeX{} sa pok��a ur�i�, ktor� z~nich chcete ma�.
Ak to \LaTeX{} urob� nespr�vne, mus�te mu poveda�, �o chcete. Toto bude vysvetlen� nesk�r v~tejto kapitole.

�trukt�rovanie textu pokra�uje dokonca do �ast� viet. V��ina jazykov m� ve�mi zlo�it� interpunk�n� pravidl�, ale v~mnoh�ch jazykoch (vr�tane nem�iny a angli�tiny) dostanete takmer v�etky �iarky spr�vne, ak si zapam�t�te, �o reprezentuj�: kr�tku zast�vku v~toku re�i. Ak si nie ste ist� v~tom, kam umiestni� �iarku, pre��tajte vetu nahlas a z�ahka sa nad�chnite pri ka�dej �iarke. Ak to na niektorom mieste p�sob� nemotorne, zru�te t�to �iarku, ak c�tite potrebu nad�chnu� sa (alebo urobi� kr�tku prest�vku) na nejakom inom mieste, vlo�te tam �iarku.

Nakoniec odseky textu by mali by� logicky �trukt�rovan� na vy��ej �rovni 
t�m, �e s� zoskupovan� do kapitol, oddielov, pododdielov, at�. Nakoniec 
typografick� ��inok nap�sania napr�klad{} \texttt{\char'134section\{�trukt�ra textu 
a ja\-zy\-ka\}} je tak jasn�, �e je takmer �plne evidentn�, ako maj� 
by� tieto �trukt�ry vy��ej �rovne pou��van�.

\section{L�manie riadkov a str�n}

\subsection{Zarovn�vanie odsekov}

V��inou sa knihy tla�ia tak, �e ka�d� riadok m� rovnak� d�ku.
\LaTeX{} l�me riadky a vklad� medzery medzi slov� tak, aby dosiahol
optim�lny vzh�ad cel�ho odseku. V~pr�pade, �e je to nutn�, slov�,
ktor� sa nezmestia pohodlne do riadku, rozdel�. Od druhu dokumentu
z�vis�, ako s� odseky s�dzan�. Norm�lne je prv� riadok
odseku pevne stanoven� a medzi dvoma odsekmi nie je �iadne
vo�n� miesto. Viac inform�ci� n�jdete v~kapitole~\ref{parsp}.

V~�peci�lnych pr�padoch m��eme prik�za� \LaTeX u, aby zlomil
riadok (ukon�il ho) v~danom mieste:
\begin{lscommand}
\ci{\bs} alebo \ci{newline}
\end{lscommand}
\noindent za��na nov� riadok bez toho, aby za�al nov� odsek,

\begin{lscommand}
\ci{\bs*}
\end{lscommand}
\noindent dodato�ne zakazuje zalomenie strany po vyplnen� pr�kazu
na zalomenie riadku.

\begin{lscommand}
\ci{newpage}
\end{lscommand}
\noindent za��na nov� stranu.

\begin{lscommand}
\ci{linebreak}\verb|[|\emph{n}\verb|]|,
\ci{nolinebreak}\verb|[|\emph{n}\verb|]|,
\ci{pagebreak}\verb|[|\emph{n}\verb|]| a
\ci{nopagebreak}\verb|[|\emph{n}\verb|]|
\end{lscommand}
\noindent robia presne to, �o hovoria ich n�zvy. Umo��uj�
autorovi ovplyvni� ich �innos� pomocou parametra \emph{n}. Tento
parameter m��e nadob�da� hodnoty od 0~do~4. Nastaven�m parametra
\emph{n} na hodnotu ni��iu ako 4, nech�vate \LaTeX u~mo�nos�
ignorova� v� pr�kaz v~pr�pade, ak by v�stup vyzeral ve�mi zle.
Neple�te si tieto \uv{break} pr�kazy s~pr�kazmi \uv{new}. Hoci zad�vate pr�kaz \uv{break} (ukon�i), \LaTeX{} sa st�le pok��a vyrovna� prav� okraj strany a vytvori� stranu s~po�adovanou celkovou d�kou, ako to bude pop�san� v~nasleduj�com oddiele. Ak chcete skuto�ne za�a� \uv{nov� riadok}, pou�ite odpovedaj�ci pr�kaz. Uh�dnite jeho n�zov! 

\LaTeX{} sa v�dy pok��a dosiahnu� �o najlep�ie zarovn�vanie
riadkov. Ak nevie n�js� sp�sob, ako zarovna� riadky v~s�lade
s~jeho vysok�mi po�iadavkami, nech� jeden riadok pre�nieva� za
prav� okraj odseku. Po�as spracovania vstupn�ho s�boru sa potom
\LaTeX{} s�a�uje na \uv{\wi{Overfull \char'134hbox}}. Toto sa naj�astej�ie 
st�va, ke� \LaTeX{} nevie n�js� vhodn� miesto na rozdelenie slova.\footnote{Hoci v�s \LaTeX{} varuje, ke� sa to stane (\uv{Overfull \char'134hbox}), nie je v�dy jednoduch� n�js� tak�to riadky. Ak v~pr�kaze \texttt{\char'134documentclass} pou�ijete vo�bu \texttt{draft}, bud� tieto riadky ozna�en� hrubou �iernou �iarou na pravom okraji.}
Pomocou pr�kazu \ci{sloppy} m��ete \LaTeX u~prik�za�, aby trochu
povolil v~svojich po�iadavk�ch. V~takom pr�pade predch�dza prete�en�m riadkom
zv��en�m medzier medzi p�smenami --- aj ke� kone�n� v�stup nie je
optim�lny. Aj v~takomto pr�pade v�s \LaTeX\ varuje
\uv{\wi{Underfull \char'134hbox}}. Vo v��ine t�chto pr�padov nevyzer� v�stup
pr�li� dobre. Pr�kaz \ci{fussy} vr�ti \LaTeX{} na jeho �tandardn� spr�vanie!

\subsection{Delenie slov} \label{hyph}

\index{delenie slov}
\LaTeX{} rozde�uje slov� v�dy, ke� je to potrebn�. V~pr�pade, �e
\TeX{} nevie na z�klade svojich algoritmov n�js� vhodn� miesto
na rozdelenie slova, m��ete t�to situ�ciu napravi� a nasleduj�cim pr�kazom mu poveda� o~v�nimke.

Pr�kaz
\begin{lscommand}
\ci{hyphenation}\verb|{|\emph{zoznam slov}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent sp�sob�, �e slov� uveden� v~parametroch bud� delen� len
na miestach ozna�en�ch \uv{{\tt -}}. Argument by mal obsahova� len slov� zlo�en� z~norm�lnych p�smen alebo rad�ej znakov, ktor� s� pova�ovan� za norm�lne p�smen� v~akt�vnom kontexte. Rozde�ovacie pravidl� sa ukladaj� pre jazyk, ktor� je akt�vny v~momente, ke� sa pr�kaz objav�. To znamen�, �e ak umiestnite rozde�ovac� pr�kaz do preambuly v�ho dokumentu, ovplyvn� anglick� delenie slov. Ak pr�kaz umiestnite za \verb+\begin{document}+ a ak pou�ijete nejak� bal�k pre n�rodn� podporu ako \pai{babel}, tak pr�kazy delenia bud� akt�vne v~jazyku aktivovanom pomocou \pai{babel}.   

Ni��ie uveden�
pr�klad umo�n� rozdeli� slovo \uv{rozde�ovanie} rovnako, ako
\uv{Rozde�ovanie}, ochr�ni slov� \uv{FORTRAN}, \uv{Fortran} a
\uv{fortran} pred rozdelen�m v~celom texte. Stav p�smen (ve�k�---mal�) je ignorovan�. V~zadan� slov nie s� povolen� �iadne �peci�lne znaky alebo symboly.

Pr�klad:
\begin{code}
\verb|\hyphenation{FORTRAN roz-de-�o-va-nie}|
\end{code}

Pr�kaz \ci{-} umo��uje slovo v~danom mieste rozdeli�. Len tak�to
miesto sa z�rove� st�va miestom, kde m��e by� dan� slovo
rozdelen�. Tento pr�kaz je zvl᚝ u�ito�n� pre slov� obsahuj�ce
�peci�lne znaky (napr�klad\ znaky s~diakritikou), preto�e \LaTeX{}
tak�to slov� automaticky nedel�.\footnote{Toto plat� vo v�eobecnosti. Napr�klad \CSLaTeX{} ich del� (pozn. prekl.).}
%\footnote{Unless you are using the new
%\wi{DC fonts}.}.
\begin{example}
Mysl�m, �e je to: su\-per\-cal\-%
i\-frag\-i\-lis\-tic\-ex\-pi\-%
al\-i\-do\-ck�
\end{example}

Viacero slov m��eme udr�a� na jednom riadku pomocou pr�kazu
\begin{lscommand}
\ci{mbox}\verb|{|\emph{text}\verb|}|
\end{lscommand}
Zabezpe��, �e jeho obsah ostane v~ka�dom pr�pade spolu.
\begin{example}
Budem ma� nov� telef�nne ��slo ---
\mbox{0116 291 2319}.

Parameter
\mbox{\emph{filename}} mus�
obsahova� n�zov s�boru.
\end{example}

\section{Re�azce pripraven� na pou�itie}

V~niektor�ch pr�kladoch na predch�dzaj�cich stran�ch ste videli ve�mi jednoduch�
\LaTeX{}ovsk� pr�kazy na vytla�enie �peci�lnych textov�ch re�azcov:

\vspace{2ex}

\noindent
\begin{tabular}{@{}lll@{}}
Command&Example&Description\\
\hline
\ci{today} & \today   & Priebe�n� d�tum v~zapnutom jazyku\\
\ci{TeX} & \TeX       & Meno v�ho ob��ben�ho sadza�a\\
\ci{LaTeX} & \LaTeX   & The name of the Game\\
\ci{LaTeXe} & \LaTeXe & S��asn� inkarn�cia \LaTeX u\\
\end{tabular}

\section{�peci�lne znaky a symboly}
%
% Rewrite Section to be more logical.
%

\subsection{�vodzovky}

Na vytvorenie �vodzoviek \index{�vodzovky} sa \emph{nepou��va} pr�kaz \verb|"|,
\index{""@\texttt{""}} ako na p�sacom stroji. Pri tla�i existuj�
�peci�lne otv�racie a zatv�racie �vodzovky. V~\LaTeX u~sa
pou��vaj� dva znaky~\verb|`| na otvorenie a dva~\verb|'| na
zatvorenie �vodzoviek.\footnote{Pri pou�it� �t�lu {\tt slovak.sty},
respekt�ve {\tt czech.sty}, m��ete p�sa� \uv{na�e} �vodzovky pomocou
pr�kazu {\tt \char'134uv\char'173na�e\char'175} (pozn. prekl.).}

\pagebreak
\begin{example}
``Pros�m, stla�te kl�ves `x'.''
\end{example}

\subsection{Poml�ky a rozde�ovn�ky}

\LaTeX{} pozn� �tyri druhy poml�iek. Tri z~nich dostanete
pomocou r�zneho po�\-tu po sebe id�cich poml�iek. �tvrt� znak nie
je vlastne ani poml�ka, je to matematick� znak m�nus: \index{-}
\index{--} \index{---} \index{-@$-$} \mindh{m�nus}
\begin{example}
X-n�sobn�\\
strany 13--67\\
�no---alebo nie? \\
$0$, $1$ a $-1$
\end{example}
N�zvy t�chto poml�iek s�:
\suv{-} \wi{rozde�ovn�k} (\wi{spojovn�k}, \wi{hyphen}), \suv{--}
\wi{kr�tka poml�ka} (\wi{en-dash}), \suv{---} \wi{poml�ka}
(\wi{em-dash}) a \suv{$-$} \wi{znak m�nus}.
\index{poml�ky!kr�tka poml�ka} \index{poml�ky!poml�ka}
\index{poml�ky!em-dash} \index{poml�ky!en-dash}

\subsection{Vlnka ($\sim$)}
\index{www}\index{URL}\index{tilde}\index{vlnka}
Znak, ktor� m��eme �asto vidie�, ako s��as� URL adresy je vlnka. V~\LaTeX{}u ju m��ete vygenerova� pou�it�m \verb|\~|, ale v�sledok: \~{} nie je v~skuto�nosti to, �o chcete. Namiesto toho sk�ste:
\begin{example}
http://www.rich.edu/\~{}bush \\
http://www.clever.edu/$\sim$demo
\end{example}  
 
\subsection{Bodky (\dots)}

Na p�sacom stroji zaber� \wi{�iarka} alebo \wi{bodka} rovnak�
miesto, ako ka�d� in� znak. Pri tla�i kn�h zaberaj� tieto znaky
len ve�mi mal� plochu a nach�dzaj� sa ve�mi bl�zko
predch�dzaj�ceho p�smena. Preto nem��ete nap�sa� \uv{bodky} len
nap�san�m troch bodiek, preto�e medzery medzi nimi by boli zl�.
Namiesto toho sa pou��va �peci�lny pr�kaz, naz�van�
\begin{lscommand}
\ci{ldots}
\end{lscommand}
\index{...@\ldots}
\begin{example}
Nie ako ..., ale takto:\\
New York, Tokyo, Budapest,\ldots
\end{example}

\subsection{Ligat�ry}

Niektor� p�smena sa nes�dzaj� len tak, �e sa vytla�ia, ako r�zne
p�smen� ved�a seba, ale niekedy sa vytla�ia s~pou�it�m
�peci�lnych znakov.
\begin{code}
{\large ff fi fl ffi\ldots}\quad
namiesto\quad {\large f{}f f{}i f{}l f{}f{}i \ldots}
\end{code}
T�mto takzvan�m ligat�ram \index{ligat�ry} m��e by� zabr�nen�
vlo�en�m \ci{mbox}\verb|{}| medzi p�smen�, ktor�ch sa to t�ka.
Toto m��e by� nevyhnutn� pri zlo�en�ch slov�ch.
\begin{example}
Nie shelfful\\
ale shelf\mbox{}ful
\end{example}

\subsection{Diakritika a �peci�lne znaky}

\LaTeX{} podporuje pou��vanie diakritiky \index{diakritika} a �peci�lnych
znakov \index{�peci�lne znaky} z~mnoh�ch jazykov. Tabu�ka~\ref{accents} ukazuje v�etky druhy diakritiky na p�smene o. Prirodzene na ostatn�ch p�smen�ch
to funguje tie�.

Aby sa dal pou�i� niektor� znak na i alebo j, musia sa najprv
odstr�ni� ich bodky. Toto je zabezpe�en� nap�san�m \verb|\i| a \verb|\j|.
\begin{example}
H\^otel, na\"\i ve, \'el\`eve,\\
sm\o rrebr\o d, !`Se\~norita!,\\
Sch\"onbrunner Schlo\ss{}
Stra\ss e
\end{example}
\begin{table}[!hbp]
\caption{Diakritika a �peci�lne znaky} \label{accents}
\begin{lined}{10cm}
\begin{tabular}{*4{cl}}
\A{\`o} & \A{\'o} & \A{\^o} & \A{\~o} \\
\A{\=o} & \A{\.o} & \A{\"o} & \B{\c}{c}\\[6pt]
\B{\u}{o} & \B{\v}{o} & \B{\H}{o} & \B{\c}{o} \\
\B{\d}{o} & \B{\b}{o} & \B{\t}{oo} \\[6pt]
\A{\oe}  &  \A{\OE} & \A{\ae} & \A{\AE} \\
\A{\aa} &  \A{\AA} \\[6pt]
\A{\o}  & \A{\O} & \A{\l} & \A{\L} \\
\A{\i}  & \A{\j} & !` & \verb|!`| & ?` & \verb|?`|
\end{tabular}
\index{bez bodky \i\ a \j}\index{�kandin�vske p�smen�}
\index{ae@\ae}\index{umlaut}\index{prehl�ska}\index{grave}\index{acute}
\index{oe@\oe}

\bigskip
\end{lined}
\end{table}

\section{Medzin�rodn� jazykov� podpora}

\index{medzin�rodn� jazykov� podpora} Ak chcete p�sa� dokument
v~inom jazyku ako anglickom, existuj� dve oblasti, v~ktor�ch mus� by� \LaTeX{} spr�vne nakonfigurovan�:

\begin{enumerate}
\item V�etky automaticky vytv�ran� textov� re�azce\footnote{Obsah, Zoznam obr�zkov, \ldots} musia by� prisp�soben� na~nov� jazyk. Pre mnoh� jazyky m��u by� tieto zmeny vykonan� pou�it�m bal�ka \pai{babel} od
Johannesa Braamsa.
\item \LaTeX{} potrebuje pozna� pravidl� delenia slov nov�ho jazyka. Dosta� pravidl� delenia slov do \LaTeX{}u je tro�ku zlo�itej�ie. Znamen� to prebudovanie form�tu so spr�stupnen�m odli�n�ch vzorov delenia slov.
V� \guide{} by mal o tomto poskytn�� viac inform�ci�.
\end{enumerate}

Ak je u� v� syst�m n�le�ite nastaven�, m��ete aktivova� bal�k
\pai{babel} pridan�m pr�kazu
\begin{lscommand}
\ci{usepackage}\verb|[|\emph{jazyk}\verb|]{babel}|
\end{lscommand}
\noindent nasleduj�cim po pr�kaze \verb|\documentclass|.
V~\guide{} by malo by� uveden�, ktor� \emph{jazyky} podporuje v� syst�m. Babel bude automaticky aktivova� vhodn� pravidl� delenia slov jazyka, ktor� ste zvolili. Ak v� form�t \LaTeX{}u (napr�klad \texttt{cslatex}) nepodporuje delenie slov vo vami zvolenom jazyku, babel bude aj tak funk�n�, ale neumo�n� delenie, ktor� by malo �plne negat�vny vplyv na vizu�lny zjav v�ho dokumentu.

Pre niektor� jazyky �pecifikuje \textsf{babel} aj nov� pr�kazy
zjednodu�uj�ce vkladanie �peci�lnych znakov. Napr�klad
v~nemeckom jazyku \index{nemeck� jazyk} existuje mnoho �peci�lnych
znakov (\"a\"o\"u). Pri pou�it� \textsf{babel}u m��ete nap�sa� \"o
pomocou pr�kazu \verb|"o| namiesto~\verb|\"o|.

Niektor� po��ta�ov� syst�my umo��uj� vkladanie �peci�lnych znakov
priamo z~kl�vesnice. \LaTeX{} vie spracova� aj tak�to znaky. Od decembrov�ho
vydania \LaTeX u2\raisebox{-0.3ex}{$\varepsilon$} v~roku 1994 obsahuje roz�irovan� verzia \LaTeX u2\raisebox{-0.3ex}{$\varepsilon$} podporu r�znych vstupn�ch k�dovan�. Pozrite si bal�k \pai{inputenc}. Po�as pou��vania tohoto bal�ka si mus�te
uvedomi�, �e in� �udia nemusia ma� mo�nos� zobrazi� si v�
zdrojov� s�bor na svojom po��ta�i, preto�e m��u pou��va� in�
k�dovanie. Napr�klad \uv{nemeck�} znak \"a je na PC ozna�en� ako 132
a na niektor�ch UNIXovsk�ch syst�moch, pou��vaj�cich ISO-LATIN~1,
je ozna�en� ako 228. Preto pou��vajte tieto nastavenia opatrne.

In� vec je k�dovanie fontu. Definuje, na ktorej poz�cii 
\TeX{}ovsk�ho fontu je ulo�en� ka�d� p�smeno. Origin�lne \TeX{}ovsk� fonty Computer Modern obsahuj� len 128 znakov starej 7-bitovej ASCII tabu�ky.
Ak s� po�adovan� akcentovan� znaky, vytv�ra ich \TeX{} 
kombinovan�m norm�lnych p�smen a pr�slu�n�ho akcentu. Hoci v�sledn� v�stup m��e vyzera� bezchybne, tento pr�stup neumo��uje automatick� delenie slov obsahuj�cich p�smen� s~diakritikou.

Na��astie s��asn� distrib�cie \TeX{}u obsahuj� EC fonty. Tieto fonty vyzeraj� ako fonty Computer Modern, ale obsahuj� aj zvl�tne znaky pre akcentovan� p�smen�, pou��van� v~eur�pskych jazykoch. Pou�it�m t�chto fontov m��ete skvalitni� delenie slov v~neanglick�ch dokumentoch. EC fonty sa spr�stup�uj�  pou�it�m bal�ka
\pai{fontenc} v~preambule v�ho dokumentu

\begin{lscommand}
\ci{usepackage}\verb|[T1]{fontenc}| 
\end{lscommand}

\section{Medzery medzi slovami}

Aby \LaTeX{} dosiahol vo v�stupe zarovnan� prav� okraj, vklad�
medzi slov� medzery r�znych ve�kost�. Za vetou vklad� napatrne
v��iu medzeru, �o rob� text �itate�nej��m. \LaTeX{} sa domnieva,
�e vety kon�ia bodkou, ot�znikom alebo v�kri�n�kom. Ak nasleduje
bodka za ve�k�m p�smenom, nie je to pova�ovan� za koniec vety,
nako�ko je to jav typick� pre skratky.

\setbox\verbbox=\hbox{\verb|~|}

Ka�d� v�nimka z~tohoto pravidla mus� by� upresnen� autorom.
Opa�n� lom�tko pred medzerou vytv�ra medzeru, ktor� nebude
zv��en�. Znak vlnovky~\suv{\usebox\verbbox} vytv�ra medzeru, ktor� nesmie
by� zv��en� a naviac zabra�uje ukon�eniu riadku v~danom mieste.
Pr�kaz \verb|\@| pred bodkou ur�uje, �e t�to bodka ukon�uje vetu,
aj ke� je pred �ou ve�k� p�smeno.
\cih{"@} \index{~@ \verb.~.} \index{vlnovka@vlnovka (\verb.~.)}
\index{., medzera za}
\begin{example}
Dr.~Smith bol r�d, �e ju videl\\
napr�klad~obr.~5\\
M�m r�d BASIC\@. A~�o vy?
\end{example}

Zv��eniu medzery za bodkou m��ete zabr�ni� pou�it�m pr�kazu
\begin{lscommand}
\ci{frenchspacing}
\end{lscommand}
\noindent ktor� prik�e \LaTeX u, aby \emph{nevkladal} o~ni� v��ie
medzery za bodkou ako za norm�lnym znakom. Toto je be�n� pre
neanglick� jazyky okrem bibliografi�. Ak pou�ijete
\ci{frenchspacing}, pr�kaz \verb|\@|  nie je
potrebn�.\footnote{Ak pou��vate vo�bu {\tt slovak}, respekt�ve {\tt
czech}, je pr�kaz {\tt \char'134frenchspacing} automaticky
akt�vny (pozn. prekl.).}

\section{Tituly, kapitoly a oddiely}

Aby ste pomohli �itate�ovi alebo �itate�ke n�js� cestu va��m
dokumentom, mali by ste ho rozdeli� na kapitoly, odddiely a
pododdiely. Toto \LaTeX{} zabezpe�uje pomocou �peci�lnych
pr�kazov, ktor� pou��vaj� n�zov oddielu ako svoj argument. Je na v�s,
aby ste ich pou�ili v~spr�vnom porad�.

Pre �t�l \texttt{article} s� dostupn� nasleduj�ce druhy delenia:
\nopagebreak
\begin{code}
\ci{section}\verb|{...}           |\ci{paragraph}\verb|{...}|\\
\ci{subsection}\verb|{...}        |\ci{subparagraph}\verb|{...} |\\
\ci{subsubsection}\verb|{...}     |\ci{appendix}
\end{code}

Pre �t�ly \texttt{report} a \texttt{book} m��ete naviac pou�i�
nasleduj�ce dva pr�kazy:
\begin{code}
\ci{part}\verb|{...}              |\ci{chapter}\verb|{...}|
\end{code}

Ke�e \texttt{article} nepozn� kapitoly, je �plne jednoduch�
prid�va� �l�nky, ako kapitoly do knihy. Medzery medzi oddielmi,
��slovanie a ve�kos� fontov, ich n�zvov s� nastaven� automaticky
\LaTeX{}om.

%\pagebreak[3]
Dva z~uveden�ch pr�kazov na vytvorenie oddielov s� trochu
�peci�lne:
\begin{itemize}
\item Pr�kaz \ci{part} nem� vplyv na ��seln� poradie kapitol.
\item Pr�kaz \ci{appendix} nem� parameter. Men� iba ��seln�
ozna�enie kapitol na p�smen�\footnote{Pri �t�le \texttt{article}
men� ��slovanie oddielov.}.
\end{itemize}

\LaTeX{} vytv�ra obsah pou�it�m n�zvov oddielov a im pr�slu�n�ch
��sel str�n, ktor� z�skal pri predch�dzaj�com spracovan� textu.
Pr�kaz
\begin{lscommand}
\ci{tableofcontents}
\end{lscommand}
\noindent vytvor� obsah a umiestni ho na miesto, kde sa dan�
pr�kaz nach�dza. Nov� dokument mus� by� spracovan� (\uv{pre\LaTeX ovan�})
dvakr�t, aby sme dostali spr�vny \wi{obsah}. V~niektor�ch
pr�padoch m��e by� potrebn� spracova� dokument tret� kr�t.
\LaTeX{} v�m povie, kedy je to potrebn�.

V�etky oddielov� pr�kazy uveden� vy��ie existuj� aj
v~\uv{hviezdi�kovej} forme. \uv{Hviezdi�kov�} verzia pr�kazu sa
vytv�ra pridan�m znaku
hviezdi�ky~\verb|*| za n�zvom pr�kazu. Tieto pr�kazy vytvoria
hlavi�ku oddielu, ktor� nebude ��slovan� a ani uveden� v~obsahu.
Napr�klad namiesto pr�kazu \verb|\|\texttt{sec\-tion\{Help\}} nap�eme pr�kaz
\verb|\section*{Help}|.

�tandardne je n�zov oddielu vyp�san� v~obsahu presne tak, ako bol
nap�san� v~texte. Niekedy to v�ak nie je mo�n�, preto�e n�zov
oddielu je pr�li� dlh� na to, aby sa do obsahu zmestil. �daj pre
obsah m��e by� preto �pecifikovan� ako nepovinn� parameter pred
aktu�lnym nadpisom.
\begin{code}
\verb|\chapter[��tajte to! Je to nap�nav�]{Toto je ve�mi dlh�|\\
\verb|                       a zvl᚝ nudn� nadpis}|
\end{code}

Titul \index{titul} cel�ho dokumentu je vytv�ran� pr�kazom
\begin{lscommand}
\ci{maketitle}
\end{lscommand}
\noindent Obsah titulu sa mus� definova� pr�kazmi
\begin{lscommand}
\ci{title}\verb|{...}|, \ci{author}\verb|{...}|
a pr�padne \ci{date}\verb|{...}|
\end{lscommand}
\noindent predt�m, ako je zavolan� pr�kaz \verb|\maketitle|.
V~argumente \ci{authors} m��ete vlo�i� viacero mien oddelen�ch
pr�kazmi \ci{and}.

Pr�klad niektor�ch vy��ie spomenut�ch pr�kazov m��ete n�js� na
obr�zku~\ref{document} na strane~\pageref{document}.

Okrem oddielov�ch pr�kazov vysvetlen�ch vy��ie, \LaTeXe{} pozn�
naviac 3~pr�kazy, ktor� sa pou��vaj� v~triede \verb|book|:
\begin{lscommand}
\ci{frontmatter}, \ci{mainmatter} a \ci{backmatter}
\end{lscommand}
\noindent
S� u�ito�n� na rozdelenie va�ej publik�cie. Prerobia nadpisy
kapitol a ��slovanie str�n tak, ako by ste to o�ak�vali
v~knih�ch.

\section{Kr�ov� odkazy}

V~knih�ch, spr�vach a �l�nkoch s� �asto \wi{kr�ov� odkazy} na
obr�zky, tabu�ky a �peci�lne �asti textu. \LaTeX{} poskytuje na
vytv�ranie kr�ov�ch odkazov nasleduj�ce pr�kazy
\begin{lscommand}
\ci{label}\verb|{|\emph{zna�ka}\verb|}|, \ci{ref}\verb|{|\emph{zna�ka}\verb|}|
a \ci{pageref}\verb|{|\emph{zna�ka}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent kde \emph{zna�ka} je identifik�tor, zvolen� autorom.
\LaTeX{} nahr�dza \verb|\ref| ��slom oddielu, pododdielu,
obr�zku, tabu�ky, rovnice alebo vety zodpovedaj�cemu miestu, kde bol
pr�kaz \verb|\label| zadan�. \verb|\pageref| vytla�� ��slo strany
zodpovedaj�cej miestu, kde bol pr�kaz \verb|\label| zadan�.\footnote{V�imnite si, �e tieto pr�kazy si neuvedomuj�, na �o odkazuj�. \texttt{\char'134label} len ulo�� posledn� automaticky vygenerovan� ��slo.} Rovnako ako n�zvy oddielov s� aj ��sla pou�it� z~predch�dzaj�ceho behu \LaTeX{}u.
\begin{example}
Odkaz k~tomuto pododdielu
\label{sec:tento} vyzer�:
\uv{pozri oddiel~\ref{sec:tento} na
strane~\pageref{sec:tento}.}
\end{example}

\section{Pozn�mky pod �iarou}
Pomocou pr�kazu
\begin{lscommand}
\ci{footnote}\verb|{|\emph{text pozn�mky pod �iarou}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent sa vytvor� na konci danej strany pozn�mka pod �iarou. Pozn�mky by mali by� v�dy pou�it� za slovom\footnote{Napr�klad t�mto.} alebo za vetou, na ktor� sa vz�ahuj�.\footnote{Pozn�mky, vz�ahuj�ce sa ku vete alebo jej �asti, by preto mali by� uveden� za �iarkou alebo bodkou.} 
\begin{example}
Pozn�mky pod �iarou\footnote{Toto
je pozn�mka pod �iarou} s�
�asto pou��van� �udmi,
pou��vaj�cimi \LaTeX.
\end{example}

\section{Zv�raznen� slov�}

V~rukopise vytvorenom na p�sacom stroji sa d�le�it� slov� zv�raz�uj� 
oby�ajne $\underline{\mathrm{pod�iarknut�m}}$.
V~tla�en�ch knih�ch sa v�ak tak�to slov� \emph{zv�raz�uj�} vytla�en�m \emph{kurz�vou}. \LaTeX{} na \emph{zv�raznenie textu} poskytuje pr�kaz
\begin{lscommand}
\ci{emph}\verb|{|\emph{text}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent Jeho argumentom je text, ktor� chceme zv�razni�. �o pr�kaz v~danom pr�pade urob� so svoj�m argumentom, z�vis� od kontextu:
\begin{example}
\emph{Ak pou�ijete
\emph{zv�raz�ovanie} v~u�
zv�raznenom texte,
\LaTeX{} pou�ije
na zv�raznenie \emph{vzpriamen�} 
typ p�sma (\emph{antikvu}).}
\end{example}

V�imnite si, pros�m, rozdiel medzi prik�zan�m \LaTeX{}u 
nie�o \emph{zv�rani�} a po�iadan�m ho pou�i� in�
\emph{font}:
\begin{example}
\textit{M��ete tie� 
  \emph{zv�razni�} text ak 
  je s�dzan� kurz�vou,} 
\textsf{vo fonte 
  \emph{sans-serif},}
\texttt{alebo �t�lom 
  \emph{typewriter}.}
\end{example}

\section{Prostredia} \label{env}

Aby sa dal nap�sa� text r�zneho typu, \LaTeX{} m� definovan�ch
mno�stvo prostred� \index{prostredia} na viac r�znych druhov form�tovania:
\begin{lscommand}
\ci{begin}\verb|{|\emph{n�zov}\verb|}|\quad
   \emph{text}\quad
\ci{end}\verb|{|\emph{n�zov}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent N�zov prostredia je \emph{n�zov}. Prostredia m��u
by� volan� viackr�t (aj jedno v~druhom), pokia� je dodr�an� ich
poradie
\begin{code}
\verb|\begin{aaa}...\begin{bbb}...\end{bbb}...\end{aaa}|
\end{code}

\noindent V~nasleduj�cich podkapitol�ch s� op�san� v�etky
d�le�it� prostredia.

\subsection{Odr�ky \ei{itemize}, ��slovan� zoznamy \ei{enumerate} a popisy \ei{description}}

Prostredie \ei{itemize} je vhodn� na vytv�ranie jednoduch�ch
odr�ok, prostredie \ei{enumerate} na vytv�ranie ��slovan�ch
zoznamov a \ei{description} je prostredie na vytv�ranie popisov.
\cih{item}
\begin{example}
\begin{enumerate}
\item  Prostredia m��ete
 kombinova� pod�a chuti:
\begin{itemize}
\item Ale m��e to za�a�
vyzera� zle.
\item[-] S~poml�kou.
\end{itemize}
\item Preto si pam�tajte:
\begin{description}
\item[Hl�posti] sa nestan�
rozum\-n�\-mi preto,
�e bud� v~zozname.
\item[Rozumn�] veci v�ak m��u
by� podan� v~zozname.
\end{description}
\end{enumerate}
\end{example}

\subsection{Sadzba na vlajku a centrovanie}

Prostedia \ei{flushleft} a \ei{flushright} vytv�raj� odseky,
ktor� s� zarovnan� bu� do�ava alebo doprava. \index{zarovnanie
doprava} \index{zarovnanie do�ava} Prostredie \ei{center} vytv�ra
centrovan� text. Ak nezad�te \ci{\bs}, aby ste upresnili l�manie
riadkov, \LaTeX{} ho ur�� s�m.
\begin{example}
\begin{flushleft}
Tento text je\\ zarovnan� do�ava.
\LaTeX{} sa nepok��a vytvori�
ka�d� riadok rovnakej d�ky.
\end{flushleft}
\end{example}
\begin{example}
\begin{flushright}
Tento text je zarovnan�\\ doprava.
\LaTeX{} sa nepok��a vytvori�
ka�d� riadok rovnakej d�ky.
\end{flushright}
\end{example}
\begin{example}
\begin{center}
V~strede \\ Zeme
\end{center}
\end{example}

\subsection{Dlh�ie cit�cie a ver�e}

Prostredie \ei{quote} je vhodn� na cit�cie, d�le�it� fr�zy a
pr�klady.
\begin{example}
Typografick� pravidlo palca
pre d�ku riadku:
\begin{quote}
�iaden riadok nem� obsahova�
viac ako 66~znakov.

Preto maj� strany \LaTeX u~nastaven�
ako v�chodzie tak� ve�k� okraje.
\end{quote}
Preto sa v~tla�i nov�n �asto
pou��va viacero st�pcov.
\end{example}

Prostredia \ei{quotation} a \ei{verse} s� podobn�. Prostredie
\texttt{quotation} sa pou��va na dlh�ie cit�cie skladaj�ce sa
z~viacer�ch odsekov, preto�e odseky vie odsadzova�. Prostredie
\texttt{verse} je u�ito�n� na p�sanie b�sn�, kde je potrebn�
l�ma� riadky. Riadky s� delen� pomocou pr�kazu \ci{\bs}, pou�it�ho
na konci riadku alebo pomocou vo�n�ho riadku za ka�d�m ver�om.
\begin{example}
Naspam� pozn�m len jednu anglick� 
b�se�. Je o Humpty Dumpty.
\begin{flushleft}
\begin{verse}
Humpty Dumpty sat on a wall:\\
Humpty Dumpty had a great fall.\\
All the King's horses and all
the King's men\\
Couldn't put Humpty together
again.
\end{verse}
\end{flushleft}
\end{example}

\subsection{Doslovn� tla�}

Text, uzavret� medzi \verb|\begin{|\ei{verbatim}\verb|}|
a \verb|\end{verbatim}|, bude priamo vytla�en� tak, ako by bol
nap�san� na p�sacom stroji so v�etk�mi zakon�eniami riadkov a
medzerami bez uskuto�nenia ak�hoko�vek \LaTeX{}ov�ho pr�kazu.

Vo vn�tri odseku, m��ete dosiahnu� rovnak�  v�sledok aj pomocou
pr�kazu
\begin{lscommand}
\ci{verb}\verb|+|\emph{text}\verb|+|
\end{lscommand}
\noindent \verb|+| je len odde�ovac� znak. Mo�ete
pou�i� �ubovo�n� znak okrem p�smen, znaku \verb|*| a medzier.
Mno�stvo \LaTeX{}ov�ch pr�kladov v~tejto bro��re je vys�dzan�ch
pomocou tohto pr�kazu.
\begin{example}
Pr�kaz \verb|\ldots| \ldots

\begin{verbatim}
10 PRINT "HELLO WORLD ";
20 GOTO 10
\end{verbatim}
\end{example}
\begin{example}
\begin{verbatim*}
verzia prostredia
      verbatim
s~hviezdi�kou zv�raz�uje
medzery    v~texte
\end{verbatim*}
\end{example}

\pagebreak

Pr�kaz \ci{verb} sa m��e pou�i� v~podobnom tvare s~hviezdi�kou:
\begin{example}
\verb*|napr�klad   takto :-) |
\end{example}

Prostredie \texttt{verbatim} a pr�kaz \verb|\verb| sa nesm�
pou��va� v~parametroch in�ch pr�kazov.

\subsection{Vytv�ranie tabuliek}

Prostredie \ei{tabular}\footnote{Tabu�ky vytvoren� v prostred�
\texttt{tabular} nem��u by� rozdelen� na dve strany. Na dlh�
tabu�ky sa pou��vaj� �t�ly \texttt{supertab.sty} a
\texttt{longtabl.sty} (pozn. prekl.).} sa pou��va na sadzbu prekr�snych tabuliek
s~volite�n�mi vertik�lnymi a horizont�lnymi �iarami. \LaTeX{}
ur�uje ��rku st�pcov automaticky.

Argument \emph{typ st�pca} pr�kazu
\begin{lscommand}
\verb|\begin{tabular}{|\emph{typ st�pca}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent definuje form�t tabu�ky. Parameter \texttt{l}~vytvor�
st�pec zarovnan� do�ava, \texttt{r}~doprava, 
\texttt{c}~centrovan� st�pec, parameter \verb|p{|\emph{��rka}\verb|}|
vytvor� st�pec danej ��rky (zarovnan� do�ava) a nakoniec pr�kaz
\verb.|. vytvor� zvisl� �iaru.\footnote{Bal�k {\tt hhline.sty}
umo��uje r�zne sp�soby, ak�mi sa maj� �iary v~tabu�k�ch pret�na�
(pozn. prekl.).}

V~prostred� \texttt{tabular} sa pomocou znaku \verb|&| prep�nate
do nasleduj�ceho st�pca, \ci{\bs} za��na nov� riadok, \ci{hline}
vklad� horizont�lnu �iaru a \ci{cline} pod�iarkne zvolen� st�pce.
\index{"|@ \verb."|.}
\begin{example}
\begin{tabular}{|r|l|}
\hline
7C0 & hexadecimal \\
3700 & octal \\ \cline{2-2}
11111000000 & binary \\
\hline \hline
1984 & decimal \\
\hline
\end{tabular}
\end{example}
\begin{example}
\begin{tabular}{|p{4.7cm}|}
\hline
Vitajte v~Boxyho odseku.
�primne d�fame, �e sa
V�m bude na�a show p��i�.
\\ \hline
\end{tabular}

\end{example}

Pomocou pr�kazu \verb|@{...}| je mo�n� �pecifikova� oddelova�
st�pcov. Tento pr�kaz ru�� medzist�pcov� medzery a nahr�dza ich
t�m, �o sa nach�dza v~zlo�en�ch z�tvork�ch.
Jeden zo sp�sobov pou�itia tohoto pr�kazu bude uveden� ni��ie pri
probl�me zarovnania pod�a desatinnej bodky. In� mo�n� sp�sob
pou�itia je potla�enie okrajov�ch medzier v~tabu�ke pomocou pr�kazu
\verb|@{}|.
\begin{example}
\begin{tabular}{@{} l @{}}
\hline
�iadne okrajov� medzery\\\hline
\end{tabular}
\end{example}
\begin{example}
\begin{tabular}{l}
\hline
medzery napravo a na�avo\\
\hline
\end{tabular}
\end{example}

%
% This part by Mike Ressler
%

\index{desatinn� zarovn�vanie} Ke�e nie je zabudovan� sp�sob na
zarovn�vanie ��seln�ch st�pcov pod�a desatinnej
bodky\footnote{Ak m�te nain�talovan� bal�k \pai{tools}, pozrite sa
na bal�k \pai{dcolumn}.},
mo�eme trochu za�vind�ova� a pou�i� dva st�pce: doprava
zarovnan� pre cel� ��sla a do�ava zarovnan� pre desatinn� �as�.
Pr�kaz \verb|@{.}| pou�it� v~riadku \verb|\begin{tabular}|
nahr�dza be�n� medzist�pcov� medzeru znakom \uv{.}, pri�om vytv�ra
dojem, �e dan� st�p�ek je zarovnan� pod�a desatinnej bodky.
Nezabudnite nahradi� desatinn� bodku vo va�ich ��slach
odde�ova�om st�pcov (\verb|&|)! Ozna�enie st�pca m��eme nad n�
\uv{��seln� st�pec} umiestni� pomocou pr�kazu \ci{multicolumn},
ktor�m sa sp�ja viac st�pcov.
\begin{example}
\begin{tabular}{c r @{.} l}
V�raz P�      &
\multicolumn{2}{c}{Hodnota} \\
\hline
$\pi$               & 3&1416  \\
$\pi^{\pi}$         & 36&46   \\
$(\pi^{\pi})^{\pi}$ & 80662&7 \\
\end{tabular}
\end{example}

\noindent
\begin{minipage}{126.5mm} % <- aby to vyslo
\begin{example}
\begin{tabular}{|c|c|}
\hline
\multicolumn{2}{|c|}%
     {\textbf{V strede}} \\
\hline
V�avo & Vpravo \\
\hline
\end{tabular}
\end{example}
\end{minipage}

\subsection{Nastavenie tabul�torov}

Prostredie \ei{tabbing}\footnote{Pridan� pri slovenskom preklade
(pozn. prekl.).} umo��uje autorovi pracova� s~tabul�tormi.
Presnej�� popis m��ete n�js� napr�klad v~\cite{rybicka}.

Na rozdiel od prostredia \texttt{tabular} sa v~prostred�
\texttt{tabbing} sa m��e objavi� koniec str�nky, teda jeho d�ka
je neobmedzen�. Tabul�tory je mo�n� pou��va�
napr�klad na form�tovanie z�pisov �trukt�rovan�ch programov.
Nasleduje stru�n� popis jednotliv�ch pr�kazov.

\verb|\=| -- nastavenie tabula�nej zar�ky

\verb|\>| -- prechod na �al�iu zar�ku

\verb|\<| -- prechod na predch�dzaj�cu zar�ku

\verb|\\| -- nov� riadok

\verb|\kill| -- ukon�enie \uv{vzorov�ho} riadku

\verb|\+| -- posunutie �av�ho okraja textu na �al�iu zar�ku

\verb|\-| -- posunutie �av�ho okraja textu o zar�ku do�ava

\hangindent=15mm
\verb|\'| -- umiestnenie prav�ho okraja textu na prav� okraj
predch�dzaj�cej zar�ky (alebo \verb+1\tabbingsep+ pred aktu�lnu
zar�ku)

\verb|\`| -- posunie nasleduj�ci text na prav� okraj riadku

\verb|\pushtabs| -- ulo�enie poz�ci� v�etk�ch zar�ok

\verb|\poptabs| --  vyvolanie poz�ci� zar�ok

\hangindent=15mm
\verb|\a|\dots -- v~prostred� \texttt{tabbing} nefunguj�
pr�kazy \verb+\=+, \verb+\'+, \verb+\`+ vytv�raj�ce akcenty.
Na tieto akcenty v~prostred� \texttt{tabbing} pou��vame pr�kazy
\verb+\a=+, \verb+\a'+, \verb+\a`+.

\smallskip

Nasleduj�ci pr�klad ilustruje pou�itie \uv{vzorov�ho} riadku a
v�etk�ch vy��ie uveden�ch pr�kazov s~v�nimkou \verb|\pushtabs|
a \verb|\poptabs|. \TeX\ sa nastav� na zar�ku nez�visle od toho,
�i sa text bude prekr�va� alebo nie.

\smallskip

\begin{minipage}{50mm}
\vspace*{9.5mm}
\begin{tabbing}
raz \=dva \quad \=tri \kill
raz \>dva \>tri \=�tyri \+\\
dva\+\\
tri\+\\
�tyri\\
\<tri\\
\<\<\<raz \`dva \\
\<tri\'\\
�tyrikr\a'at\-\-\\
dva\-\\
�tyri\>tri\>dva\>raz\\
\end{tabbing}
\end{minipage} \hfill
\begin{minipage}{60mm}
\begin{verbatim}
\begin{tabbing}
raz \=dva \quad \=tri\kill
raz \>dva \>tri \=�tyri \+\\
dva\+\\
tri\+\\
�tyri\\
\<tri\\
\<\<\<raz \`dva \\
\<tri\'\\
�tyrikr\a'at\-\-\\
dva\-\\
�tyri\>tri\>dva\>raz\\
\end{tabbing}
\end{verbatim}
\end{minipage}
\linebreak

\section{Pl�vaj�ce objekty}
V~s��asnosti obsahuje v��ina publik�ci� mno�stvo obr�zkov a
tabuliek. Tieto elementy si vy�aduj� zvl�tny pr�stup, preto�e
sa nem��u rozde�ova� na viacero str�n. Jedn�m zo sp�sobov
rie�enia tohoto probl�mu je za�a� nov� stranu zaka�d�m, ke� je
obr�zok alebo tabu�ka pr�li� ve�k�, aby sa zmestila na aktu�lnu
stranu. Tento pr�stup by zanechal strany �iasto�ne pr�zdne, �o
v~kone�nom d�sledku vyzer� ve�mi zle.

Rie�en�m tohoto probl�mu je \uv{pl�vanie} obr�zku alebo tabu�ky,
ktor� nebude umiestnen� na danej strane, ale na niektorej
z~nasleduj�cich str�n, k�m dan� strana bude zaplnen� textom.
\LaTeX{} poskytuje dve prostredia na v�robu pl�vaj�cich
objektov. \index{pl�vaj�ce objekty} Jedno pre tabu�ky a jedno pre
obr�zky. Aby ste mohli plne vyu�i� v�hody t�chto dvoch prostred�,
je d�le�it�, aby ste pribli�ne ch�pali, ako s~nimi \LaTeX{} interne 
nar�ba. V~opa�nom pr�pade m��u by� tieto pl�vaj�ce objekty
hlavn�m zdrojom frustr�cie, preto�e \LaTeX{} ich nikdy ned� tam,
kde by ste ich chceli ma�.

\bigskip
Pozrime sa na pr�kazy, ktor� n�m \LaTeX{} pon�ka pre pl�vaj�ce
objekty:

V�etok materi�l umiestnen� v~prostrediach \ei{figure} a
\ei{table} je pova�ovan� za pl�vaj�ci. Obe tieto pl�vaj�ce prostredia
podporuj� nepovinn� parameter
\begin{lscommand}
\verb|\begin{figure}[|\emph{�pecifik�tor umiestnenia}\verb|]| alebo
\verb|\begin{table}[|\emph{�pecifik�tor umiestnenia}\verb|]|
\end{lscommand}
\noindent naz�van� \emph{�pecifik�tor umiestnenia}. Tento parameter
hovor� \LaTeX{}u, kam m��e umiestni� dan� pl�vaj�ci �tvar.
\emph{�pecifik�tor umiestnenia} je tvoren� re�azcom \emph{podmienok
na umiestnenie pl�vaj�ceho objektu}. Pozri tabu�ku~\ref{tab:permiss}.

\begin{table}
\caption{Podmienky na umiestnenie pl�vaj�ceho objektu}\label{tab:permiss}
\noindent \begin{minipage}{\textwidth}
\medskip
\begin{center}
\begin{tabular}{@{}cp{10cm}@{}}
�pec.&Povolenie na umiestnenie pl�vaj�ceho objektu \\
\hline
\rule{0pt}{1.05em}\texttt{h} & \emph{here (tu)} pr�ve  na tom
mieste textu, kde bol dan� pr�kaz vydan�. Toto je u�ito�n� najm�
pre mal� pl�vaj�ce objekty. \\[0.3ex]
\texttt{t} & na vrchu strany (\emph{top}) \\[0.3ex]
\texttt{b} & na spodu strany (\emph{bottom}) \\[0.3ex]
\texttt{p} & na zvl�tnej strane, obsahuj�cej len pl�vaj�ce
objekty (\emph{page}) \\[0.3ex]
\texttt{!} & bez oh�adu na vn�torn� parametre\footnote{Ako
napr�klad maxim�lny po�et pl�vaj�cich objektov na jednej strane.},
ktor� m��u zabr�ni� umiestneniu pl�vaj�ceho objektu \\
\end{tabular}
\end{center}
\end{minipage}
\end{table}

%\pagebreak[3]
Tabu�ka m��e za��na� napr�klad nasleduj�cim riadkom
\begin{code}
\verb|\begin{table}[!hbp]|
\end{code}
\noindent �pecifik�tor umiestnenia \index{�pecifik�tor umiestnenia}
\verb|[!hbp]| povo�uje \LaTeX{}u umiestni� tabu�ku priamo tu (\texttt{h})
alebo na spodok nejakej strany (\texttt{b}) alebo na �peci�lnu
stranu pre pl�vaj�ce objekty (\texttt{p}) a to aj v~pr�pade, �e to
nebude vyzera� ve�mi dobre~(\texttt{!}). Pokia� nie je zadan� �iaden
�pecifik�tor, \LaTeX{} pracuje s~\verb|[tbp]|.

\LaTeX{} umiestni ka�d� pl�vaj�ci objekt pod�a �pecifik�tora
umiestnenia, zadan�ho autorom. Ak pl�vaj�ci objekt nem��e by�
umiestnen� na aktu�lnej strane, je zaraden� do poradovn�ka
\emph{obr�zkov} alebo \emph{tabuliek}\footnote{tieto s� FIFO --
\suv{first in, first out} -- z�sobn�ky}.
Ke� sa za�ne nov� strana, \LaTeX{} najprv skontroluje, �i nie je
mo�n� vytvori� �peci�lnu stranu zaplnen� len pl�vaj�cimi
objektami z~poradovn�kov. Ak to nie je mo�n�, \LaTeX{} vezme prv�
objekt z~poradovn�ka, ako keby bol len teraz umiestnen� v texte
a pok��a sa ho znovu umiestni� na z�klade �pecifik�torov
umiestnenia, ktor� boli pri �om zadan� (okrem \uv{{\tt h}}, ktor� 
u� nie je prijate�n�). V�etky �al�ie pl�vaj�ce objekty, ktor� sa
v~texte objavia, s� umiestnen� do pr�slu�n�ho poradovn�ka.
\LaTeX{} pr�sne dodr�uje p�vodn� poradie vzh�adom na ka�d� druh
pl�vaj�cich objektov. To je pr��inou toho, �e obr�zok, ktor�
nem��e by� umiestnen�, vytla�� v�etky �al�ie obr�zky na koniec
dokumentu.
Preto:

\begin{quote}
Ak \LaTeX{} neumiest�uje pl�vaj�ce objekty pod�a va�ich o�ak�van�,
je to �asto kv�li nejak�mu pl�vaj�cemu objektu, ktor� upch�va jeden z~dvoch
poradovn�kov pl�vaj�cich objektov.
\end{quote}

\bigskip
\noindent
Ke� sme si u� vysvetlili n�ro�nej�iu �as�, existuje e�te p�r vec�, ktor�
by sme mali o~prostrediach \ei{table} a \ei{figure} spomen��.
Pr�kazom
\begin{lscommand}
\ci{caption}\verb|{|\emph{n�zov pl�vaj�ceho objektu}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent
m��ete definova� n�zov pl�vaj�ceho objektu. Priebe�n� poradov� ��slo
a~ozna�enie \uv{Obr�zok} alebo \uv{Tabu�ka} dopln� \LaTeX.

Dva pr�kazy
\begin{lscommand}
\ci{listoffigures} a \ci{listoftables}
\end{lscommand}
\noindent pracuj� podobne ako pr�kaz  \verb|\tableofcontents|.
Vytla�ia zoznam obr�zkov, respekt�ve tabuliek. V~t�chto zoznamoch
je spomenut� cel� n�zov dan�ch objektov. Ak ste n�chyln�
k~pou��vaniu dlh�ch n�zvov obr�zkov (tabuliek), mus�te ma� krat�iu
verziu n�zvu, ktor� p�jde do zoznamu.
Toto sa zabezpe�uje nap�san�m krat�ej verzie n�zvu do hranat�ch
z�tvoriek za pr�kazom \verb|\caption|.
\begin{code}
\verb|\caption[Kr�tky]{DDDlllllhhhh����}|
\end{code}

Pr�kazmi \verb|\label| a \verb|\ref| m��ete vytvori�
odkazy na pl�vaj�ce objekty vo vn�tri textu.

Nasleduj�ci pr�klad kresl� �tvorec a vklad� ho do dokumentu.
Toto m��ete pou�i�, ak chcete necha� miesto na obr�zky, ktor�
chcete vlo�i� (vlepi�) do dokon�en�ho dokumentu.

\begin{code}
\begin{verbatim}
Obr�zok~\ref{biela} je pr�kladom Pop-Art\,u.
\begin{figure}[!hbp]
\makebox[\textwidth]{\framebox[5cm]{\rule{0pt}{5cm}}}
\caption{P�kr�t p� centimetrov} \label{biela}
\end{figure}
\end{verbatim}
\end{code}

\noindent Vo vy��ie uvedenom pr�klade\footnote{za pedpokladu, �e poradovn�k obr�zkov je pr�zdny} sa \LaTeX{} \emph{skuto�ne �a�ko}~(\texttt{!}) pok��a
umiestni� obr�zok priamo \emph{tu}~(\texttt{h}). Ak to nie je
mo�n�, pok��a sa umiestni� obr�zok na \emph{spodu}~(\texttt{b})
strany. Neuspej�c pri pokuse umiestni� obr�zok na danej strane
zis�uje, �i by nebolo mo�n� vytvori� stranu pl�vaj�cich objektov
obsahuj�cu tento obr�zok a mo�no nieko�ko tabuliek z~poradovn�ka
tabuliek. Ak nem� dostatok materi�lu na stranu pl�vaj�cich
objektov, \LaTeX{} za�ne nov� stranu a e�te raz bude nar�ba�
s~obr�zkom, ako keby sa pr�ve teraz objavil v~texte.

Za ur�it�ch podmienok m��e by� nevyhnutn� pou�itie pr�kazu
\begin{lscommand}
\ci{clearpage} alebo dokonca \ci{cleardoublepage}
\end{lscommand}
\noindent Tento prikazuje \LaTeX u~okam�ite umiestni� zvy�n�
pl�vaj�ce objekty nach�dzaj�ce sa v~poradovn�koch a a� potom
za�a� nov� stranu. Na za�iatok novej pravej strany n�s nastav�
pr�kaz \ci{cleardoublepage}.

Nesk�r sa v~tomto �vode do \LaTeX u dozviete, ako vklada�
PostScriptov� obr�zky do va�ich \LaTeX ov�ch dokumentov.

\endinput


%%% Local Variables:
%%% mode: latex
%%% TeX-master: "lshort2e"
%%% En
